Hoiatused (järg)
• Sensori liialt lõdval paigaldamisel võib see ära kukkuda ning takistada
sensori optika korrektset joondamist, põhjustades valesid lugemeid.
• Võimaluse korral peaks paigalduskohaks olema jäse, kus pole
arteriaalseid kateetreid, vererõhu mansette ega intravaskulaarseid
infusiooniteid.
• Vältige paigalduskohti, mis võivad ülemääraselt liikuda. Proovige hoida
patsienti rahulikult või paigaldage sensor väiksema liikuvusega kohta.
• Düsfunktsionaalne hemoglobiin või intravaskulaarsed värvained võivad
põhjustada ebaõigeid tulemusi.
• Veenduge, et sensori paigalduskoht ei oleks tugevalt pigmenteerunud või
värvitud (näiteks võivad valesid mõõtmistulemusi põhjustada
küünelakk, kunstküüned, värvid või pigmente sisaldavad kreemid).
Sellistes olukordades tuleb sensor paigaldada teise kohta või valida
alternatiivne sensor, mida võib kasutada mõnes teises kohas.
• Tugeva või liigse valguse (infrapunalambid, operatsiooniruumi lambid,
valgusravi) korral katke sensor läbipaistmatu materjaliga. Vastasel juhul
võib saada ebaõiged mõõtetulemused.
• Kaitske pistikut vedelikega kokkupuute eest.
• Kontrollige iga 2 kuni 3 tunni möödudes sensori paigalduskohta, et
veenduda nahavigastuste puudumises, sensori õiges optilises
häälestatuses ja distaalse vereringe olemasolus. Kui sensor jääb ühte
kohta liialt kauaks, siis võib see põhjustada naha ärritusi või haavandeid.
Vereringe häirete või nahakahjustuste korral muutke paigalduskohta iga
4 tunni möödudes või sagedamini. Kui valgusallikas ei asu täpselt
valgusdetektori vastas, siis paigaldage sensor uuesti või valige muu
sensor teisel asukohal kasutamiseks.
• Sensorit ei tohi kasutada magnetresonantsuuringute ajal. See võib
põhjustada põletusi või anda ebaõiged tulemused.
166